ЕЛЕКТРОННА КОМЕРЦІЯ: ВІТЧИЗНЯНИЙ ДОСВІД ТА СВІТОВА ПРАКТИКА - Юлія Руденко; Вікторія Шепиленко; Галина Скрипник (Bulletin of Sumy National Agrarian University, 2026)
В умовах безперервної глобалізації та автоматизації процесів виробництва особливої ваги набуває питання пошуку шляхів взаємодії виробників та споживачів з урахуванням зміни підходів до організації ринкових відносин. Розвиток мережі Інтернет, різноманітні прояви пандемій стали рушійною силою для появи відносно нового поняття – е-commerce. Автори здійснили огляд ринку електронної комерції у світі, розглянули основні види товарів та послуг, які активно реалізуються через електронні маркетплейси. Лідерами електронної комерції за останні чотири роки визнано азіатські країни, зокрема Китай та Південну Корею. Вагомим стимулом для популяризації електронної комерції в цих країнах стала всебічна підтримка уряду щодо застосування інноваційних підходів до ведення бізнесу та надання державних послуг. Для України найбільший пік розвитку електронної комерції припадає на період пандемії, коли здатність споживачів придбати товар (послугу) була обмежена карантинними заходами. Для виробників та посередників період пандемії характеризувався зниженням оборотності власного капіталу, зростанням частки збитковості. Зважаючи на вищевказане можна стверджувати, що електронна комерція є результатом прояву несприятливих факторів, які відбувались в кожен окремий проміжок часу. Характерними рисами електронної комерції у порівнянні з традиційною торгівлею є наявність маркетплейсів у відділеному форматі, використання мобільних додатків, електронні грошові перекази, електронні гаманці тощо. На основі проведеного дослідження автори дійшли до висновків, що електронна комерція може стати рушійною силою для пожвавлення економічних процесів та просування вітчизняних товарів на світові ринки. Однак, не зважаючи на позитивну динаміку розвитку електронної комерції варто наголосити, що такі види покупок часто пов’язані з рядом ризиків, зокрема: шахрайство продавців товарів (товар часто не відповідає заявленим характеристикам або має погану якість); шахрайство через соціальні мережі (покупці переказують повну вартість товару на рахунок продавця і в кінцевому підсумку не отримують товар); порушення конфіденційності даних покупця (може призвести до витоку фінансової інформації).